ФІНАНСОВА ВІДПОВІДАЛЬНІСТЬ ЗА ПОРУШЕННЯ ЗАКОНІВ З ПИТАНЬ ОПОДАТКУВАННЯ - Касьяненко, Л. М.; Гуслєв, О. С. (Ірпінський юридичний часопис, 2026)
Стаття присвячена характеристиці фінансової відповідальності за порушення законів з питань оподаткування, визначення її сутності, ознак, нормативних засад і проблем правозастосування, а також формування пропозицій щодо її удосконалення. Найбільше наповнення бюджетів надають податкові надходження. У період воєнного стану актуальність зростає і з’являється потреба в створенні чіткого й ефективного механізму протидії порушенням фінансового законодавства. Зазначається, що з огляду на прагнення України інтегруватися до європейського правового простору та стати повноправним членом ЄС питання вдосконалення фінансової відповідальності набуває особливої актуальності та має стати одним із пріоритетних напрямів її реформування. Досвід країн ЄС і США, де фінансово-правові механізми розроблені комплексно, системно, з урахуванням численних практичних аспектів діяльності держави й фінансових органів, а також з орієнтацією на інтереси платника податків і громадянське суспільство, може стати надзвичайно корисним орієнтиром у разі вдосконалення застосування фінансової відповідальності. Констатується, що, попри наявні санкції, українське законодавство містить суттєву прогалину: особа, яка вчинила фінансове правопорушення або корупційний злочин, часто може внести заставу й вийти з-під варти. Це дає змогу потенційно використовувати незаконно здобуті кошти, що створює значний ризик для фінансової безпеки та суспільного інтересу, особливо в разі серйозних корупційних і фінансових схем. Для підвищення ефективності системи відповідальності варто заборонити використання застави в таких випадках. Неефективне управління фінансовими ресурсами, зловживання службовим становищем і порушення процедур можуть становити серйозну загрозу національній безпеці й обороноздатності країни. На думку авторів, тільки збалансований і поетапний підхід дасть змогу створити систему прозорих, справедливих і передбачуваних норм, підвищити фінансову дисципліну, зміцнити довіру громадян та забезпечити стабільний розвиток фінансової системи України відповідно до міжнародних стандартів та очікувань суспільства.